15.11.2009
ПИСМО СВЕТОГ МАНАСТИРА ХИЛАНДАРА ПОВОДОМ УПОКОЈЕЊА ЊЕГОВЕ СВЕТОСТИ ПАТРИЈАРХА СРПСКОГ Г.Г. ПАВЛА У Хиландару 2./15. новембра 2009. Бр. 83 Мјестобљуститељу патријарашког трона Његовом Високопреосвештенству Митрополиту црногорско-приморском г. г. АмфилохијуВаше Високопреосвештенство, Свештена обитељ Пресвете Богородице Хиландарске изражава своје молитвено саосећање са пунотом Свете Српске православне цркве поводом уснућа у Господу њеног Свјатејшег Патријарха Павла, свима нам љубљеног духовног оца и архипастира. Тешко је говорити достојним речима у похвалу овога мужа, љубитеља врлине, којег по скромности препознаје читав свет, који је био утеха и подстрек свом страдалом роду, који је био образац свима који се одричу од тражења овоземаљских почасти да би нашли Христа. Ми у ствари и не знамо у чему је био више достојан дивљења и подражавања, да ли у доследном подучавању отачкој вери или у стварном оваплоћењу живота по науци јеванђељској којој нас је учио или у богомудром кормиларењу Црквом Христовом у смутно време страдања његовог словесног стада. Сада, када је Господ наш и Спаситељ изволео да пресели у Небески Јерусалим Свога верног слугу, нека би благословио нас, српски народ, да не тугујемо „као они који немају наде“ (1. Сол. 4, 13), него да се радујемо познајући блажено успење свог духовног оца међу свете архиепископе и епископе српске, међу наше преподобне оце. Као што су последњи дани Свјатејшег Патријарха били по речи његовог небеског покровитеља и богоносног апостола Павла: „Имам жељу умријети и са Христом бити, што је много боље; Али остати у тијелу потребније је вас ради.“ (Филип. 1, 23-24), тако да нас утеши и охрабри уснуће Свјатејшег, јер је њему „живот Христос, а смрт добитак“ (Филип. 1, 21). „Вријеме мојега одласка настаде. Добар рат ратовах, трку... опширније08.11.2009
Крушевац – Питање “ Шта сам спреман да учиним за Христа“ и одговор на њега били су окосница разговора између јерођакона Доситеја ( Радивојевића ) хиландарског монаха и Крушевљана, у амфитеатру парохијског дома цркве Лазарице. У навечерје празника Светог великомученика Димитрија, који посебно прославља град Солун, чији је он заштитник, после бденија у цркви, отац Доситеј је молитве смислено наставио духовним разговором са верницима. Указујући да су ретке и свечане прилике да хиландарски монаси држе предавања у Крушевцу, протојереј- ставрофор Драги Вешковац старешина Лазарице је у поздравном говору рекао: “… Ми смо благодарни што је дошао, а пре свега Савету стараца Светог манастира Хиландара, који су дали благослов, да отац Доситеј буде са нама. Сви ми православни Срби, ма где да живимо на овоме свету, треба да будемо повезани са манастиром Хиландаром. Ми крушевљани, мислим, још мало више, јер нас је задужио Свети кнез Лазар, јер је он ктитор припрате главне цркве у манастиру Хиландар…“ …“Овакав разговор треба да буде подстицај свима нама за један усрднији духовни живот. Ми сад живимо у доста тешком времену где су хришћани доста раслабљени, доста тешко где немамо светих примера, где је оскудица светих људи, где је оскудица живе речи Господње. У старо време, наши Немањићи и њихови настављачи, па и кнез Лазар који је овде столовао, сматрали су за највеће богатство за своју државу, ако имају свете људе, и посебно су се старали да зидају цркве, манастире, и то је је било гарант духовног и националног јединства. Данас су хришћани доста раслабљени, иду за угодностима. Тај комформизам је поприлично штетан за духовни живот. Просто се заборавља оно основно што је у нашој... опширније31.08.2009
Хиландар – Министар Небоjша Брадић и специjални саветници Зоран Хамовић и Горан Марковић посетили манастир Хиландар. Србиjа и даље води рачуна о обнови манастира Хиландар, и задовољство ми jе да видим да jе, постављањем кровне конструкциjе и обављеним радовима на Великом конаку, остварен значаjан напредак. Међу активностима коjе предстоjе су и радови на унутрашњем уређењу грађевине. Финасирање у наредном периоду ће бити настављено према усвоjеном плану, а захваљуjући рационалном приступу у коришћењу опредељених средстава, обезбеђен jе наставак квалитетне обнове. Министарство културе ће истражити могућности прибављања ванбуџетских средстава како би се убрзао процес реконструкциjе – рекао jе министар Небоjша Брадић приликом данашње посете манастиру Хиландар. Министар Брадић jе манастир Хиландар обишао у друштву са специjалним саветницима Зораном Хамовићем и Гораном Марковићем, и амбасадором Републике Србиjе у Атини, Драганом Жупањевцем. Том приликом, делегациjа се упознала са досадашњим резултатима реконструкциjе Манастира, за коjу jе Министарство културе у 2009. години издвоjило 50 милиона динара, као и са планираним активностима. Констатовано jе да се средства троше према усвоjеним плановима реконструкциjе. У разговору са братством Манастира и стручњацима коjи су ангажовани на обнови, договорено jе да ће наjважниjе активности у наредном периоду бити завршетак грађевинских радова на реконструкциjи и санациjи конака, коjи у овом тренутку представљаjу приоретет. Главни радови на обнови Хиландара се у овоj грађевинскоj сезони обављаjу на реконструкциjи Великог конака из 1821. године, коjи представља скоро половину изгореле корисне површине (Велики конак jе површине 2724 м2, а укупно jе изгорело 5897 м2 манастирских конака). Његовом обновом решава се у великоj мери проблем недостатка простора у манастиру, будући да су у овом обjекту смештени гостоприjемница, канцелариjе манастирске управе и значаjни смештаjни капацитети, коjе чине... опширније30.08.2009
Хиландар – Министар културе Србије Небојша Брадић посетиће 31. августа манастир Хиландар на Светој Гори ради сагледавања стања и активности које предстоје у његовој обнови и уклањању последица катастрофалног пожара из 2004. године. Брадић ће посетити Хиландар са специјалним саветницима Зораном Хамовићем и Гораном Марковићем, а са братством манастира и стручњацима који раде на његовој обнови упознаће се докле се стигло са радовима који су интензивирани последњих годину дана, као и са проблемима који могу наићи током даље обнове и могућностима њиховог решавања, саопштило је 29. августа Министарство културе. Министарство културе је ове године издвојило 50 милиона динара за реконструкцију и обнову Хиландара, а издвојени новац би највећим делом требало да буде употребљен за радове на конацима. Сума намењена обнови је ребалансом буџета за 2009. годину умањена за око 60% у односу на претходни период што представља велики изазов за овај сложени пројекат од националног значаја. Имајући то у виду, биће неопходна да сви учесниции сарадници у подухвату уложе максимум напора да се кризни период преброди а да се не угрози обнова и одржање Светог манастира Хиландара као најбогатије културне, духовне, историјске и уметничке ризнице српског народа. Главни радови на обнови Хиландара се у овој грађевинској сезони обављају на реконструкцији Великог конака из 1821. године. Обновом Великог конака, који представља готово половину изгореле корисне површине (конак је површине 2.724 м2, а укупно је изгорело 5.897 м2 манастирских конака), решава се у великој мери проблем недостатка простора у манастиру, будући да су у том објекту смештени гостопријемница, канцеларије манастирске управе и значајни смештајни капацитети, односно собе за живот монаха и посетилаца. У складу са потребама и могућностима, разматра се и... опширније08.08.2009
Света Гора – Ученици Војне гимназије боравили су од 31.јула до 06. августа 2009. године на поклоничком путовању „Стазама Светог Саве“ у манастиру Хиландару на Светој гори. Групу од 30 ученика предводио је поручник мр Негован Иванковић, испред Војне академије, и представник Одбора за верску наставу Архиепископије београдско-карловачке, ђакон Јован Бабић. На пут их је испратио Његово Преосвештенство викар Патријарха српског Павла Г. Атанасије Ракита, који је служио молебан за срећан пут у цркви Св. Архангела Гаврила. Ово је била последња организована посета припадника Војне академије Светој Гори и манастиру Хиландару. Братство Царске Лавре Немањића, на челу Првим епитропом Царске Лавре Немањића манастира Хиландара, јеромонахом Методијем, са одушевљењем је прихватило ђаке и студенте истичући велики значај који братство манастира Хиландара придаје припадницима српске војске. Боравак у Хиландару обележило је учешће у свечаној литургији на Светог Илију, када су се сви поклоници причестили. Ђаци Милан Лепојев, Александар Ћирић , Милош Недовић, и студент Бранимир Вулевић, Свету тајну крштења примили су као у апостолска времена, крштењем у мору, на обали Егејског мора. Током посете манастиру Хиландар домаћин је био јерођакон Доситеј Хиландарац који је ђацима Војне гимназије приказао део богате историјске ризнице манастира где се чувају повеље потписане руком наших краљева и царева, и упознао са његовим значајем за духовно уздизање српског народа и државе. По обиласку манастира Хиландар, група је боравила у Кареји, седишту прота Свете Горе. Ту су уобиласку Поснице Светог Саве имали прилику да се поклоне икони Пресвете Богородице Млекопитатељнице и виде место на којем се наш Путеводитељ подвизавао. Потом се цела група упутила на врх Свете Горе, Врх Православља. Ту су после напорног пењања, провели дивну ноћ под... опширније26.02.2009
Београд, 26.02.2009. У сали Одељења уметности Библиотеке града Београда, данас у 19 сати, биће представљена нова књига мр Зорана Ракића „Цркве Светог Димитрија и Светог Саве српског у Хиландару”. Реч је о књизи у којој се аутор бави сликарством и архитектуром цркава страдалих у великом пожару 2004. године. О књизи говоре проф. др Сретен Петковић, доц. др Ненад Макуљевић и аутор. Књига је објављена у издању Матице српске и Друштва пријатеља Свете Горе Атонске. Уредници су проф. др Александар Кадијевић и др Мирјана Живојиновић. Рецензије су написали академик Гојко Суботић и проф. др Сретен Петковић. Штампање књиге омогућили су министарства културе и науке Републике Србије и Задужбина Светог манастира... опширније26.02.2009
Хиландар – У Светом манастиру Хиландару данас се прославља ктиторска слава, спомен на упокојење Преподобног Симеона Мироточивог, који је заједно са сином, Светим Савом Српским, био оснивач манастира. Молитвена прослава је почела свеноћним бдењем претходног дана, да би се наставила Светом Литургијом и свечаним славским ручком у манастирској трпезарији. О Предобном Симеону Мироточивом Велики владалац српског народа, ујединитељ српских земаља, творац независне српске државе, бранитељ Православља, истребитељ јереси. Најпре био крштен у латинској цркви, но доцније ослободи се од те цркве и постане члан цркве православне. Најпре зависио у државном погледу од Грка, но доцније ослободио се те зависности и постао потпуно самосталан. Када је утврдио државу, и веру православну у држави, тада, по примеру свога сина Саве, прими монашки чин у манастиру Студеници 1195. године и добије име Симеон. Жена његова Ана такође прими монашки чин, добије име Анастасија и повуче се у женски манастир. После две године иночества у Студеници Симеон оде у Свету Гору. Ту се настани најпре у манастиру Ватопеду, заједно са Савом. Отац и син проводили су дане и ноћи у молитви. Ту су саградили шест параклиса: Спаситељу, Бесребреницима, светом Георгију, светом Теодору, Претечи и светом Николају. Купе рушевине Хиландара и саграде диван манастир, у коме Симеон поживи само осам месеци па сконча. Кад је био на издисају, Сава га, по његовој жељи, положи на просту рогозину. Са очима управљеним у икону Богоматере и Спаситеља блажени старац изусти ове речи: „Всјакоје диханије да хвалит Господа!“ И пресели се ка Господу 13. фебруара 1200. Божанственом благодашћу просветлив се, И по смрти показујеш светлост живљења свога И истачем миро благоухања Онима што притичу ка гробници моптију... опширније15.02.2009
Хиландар – Данас је у Светој Српској Царској Лаври Немањића на Светој Гори Атонској торжествено прослављен празник Сретења Господњег. На позив Сабора стараца манастира Хиландара високоуважени гост братства је био Његово Преосвештенство Епископ жички Г. Хрисостом. После свеноћног бденија, којем су присуствовали сви гости манастира, Преосвећени Епископ Хрисостом је служио Свету Архијерејску Литургију уз саслужење великог броја свештеномонаха, свештеника, јерођакона и ђакона како светогорских, тако и из Отаџбине. Овом приликом је у чин јерођакона рукоположен сабрат хиландарског братства, ипођакон Доситеј. Приликом празничне трпезе љубави високопреподобни о. Методије, први епитроп Манастира и заменик игумана, је у својој беседи заблагодарио Његовом Преосвештенству Епископу Хрисостому који се одазвао на позив братства Манастира и из светосавске Жиче, где сада столује, дошао у светосиомеонску и светосавску Царску Лавру у којој га одувек сматрају својим сабратом. Замолио је Преосвећеног да пренесе искрене поздраве Његовој Светости Патријарху Српском Г.Г. Павлу и свим архијерејима СПЦ. Свим сабранима је захвалио што су поделили радост празновања Сретења Господњег са хиландарским братсвом. Посебно је заблагодарио присутним официрима Војске Србије који Сретење славе као свој дан, позивајући их да се угледају на вођу српских устаника, вожда Карађорђа, његову правичност, храброст и родољубивост. Преосвећени Епископ Хрисостом се присутнима обратио богонадахнутом беседом о Св. Јеванђељу које је прочитао на Св. Литургији ђакон Јован Бабић, секретар Епископа Атанасија (Раките) за односе са Војском Србије. Преосвећени је упоредио монашки службу са анђеоском у смислу непрестаног прослављања имена Божијег свим бићем. Пут свакога монаха подсећа на пут блуднога сина из библијске приче у смислу тренутка у којем човек донесе одлуку да се у потпуности посвети Оцу небескоме. Истакао је о. Доситеја као бившег слугу земаљског цара –... опширније23.12.2008
Београд – Са благословом Његове Светости Патријарха Српског Г. Павла, делегација СПЦ, на челу са Његовим Преосвештенством Епископом хвостанским Г. Атанасијем (Ракитом) дана 23/10. децембра 2008. лета Господњег посетила је Музеј примењене уметности где су их дочекали директор Музеја госпођа Иванка Зорић и аутор репрезентативне изложбе г. Душан Миловановић, музејски саветник. Кроз изложбу која је постављена на три спрата водио је сам аутор објашњавајући концепцију, поједине сегменте поставке и изложене експонате. У дужем и срдачном разговору током самог разгледања на посетиоце су снажан утисак оставиле инсталације које се тичу катастрофалног пожара 3/4. марта 2004. године као и просторија која треба да асоцира на актуелну обнову и потребу Српства да се активно у њу укључи. Предмети из хиландарских ризница приказани су фото путем, односно појединачно су приказане странице из репрезентативног каталога. Треба напоменути да је изложба плод тродеценијског рада Екипе Музеја примењене уметности на истраживању ризница манастира Хиландара, коју је све време предводио г. Душан Миловановић. Сам повод за изложбу управо и јесте почетак публиковања те изванредне грађе, а ових дана се очекује да из штампе изађе каталог са прве 302 јединице, а биће уприличена и промоција, о чему ће јавност благовремено бити обавештена. Очекује се такође да у следећих петнаестак година излази по један сличан том грађе. Такође, велики утисак је оставила и сама модерна поставка која на најбољи начин одсликава технолошке могућности нашег времена али и могућност домаћих стручњака да с њима баратају на изванредан начин. Дизајнер ове веома успеле поставке јесте млади архитекта ентеријера и први српски музеиграф г. Иван Мангов. Велики број изванредних фотографија, најеминентнијих српских фотографа приказан у различитим техникама такође је оставио изванредан утисак, па... опширније12.12.2008
Београд – У складу са недавно потписаним Споразумом о сарадњи Српске Православне Цркве и Војне Академије у Београду, јуче је започет циклус предавања и трибина из различитих области за студенте и слушаоце Војне академије и ученике Војне гимназије ради упознавања, очувања и неговања народне традиције и духовности. Тим поводом, Његово Преосвештенство Епископ хвостански Г. Атанасије посетио је Војну академију у Београду и присуствовао првом предавању које је, на тему Хришћанска традиција и војска, одржао некадашњи питомац Војне академије и поручник по чину, а садашњи сабрат Свете Српске лавре манастира Хиландара – монах Доситеј. Предавању су претходиле поздраване беседе Епископа Атанасија, пуковника Драгутина Јовановића и пуковника проф. др Илије Кајтеза у којима је исказано задовољство и радост због успешно остварене сарадње између две водеће националне институције. Извор: Информативна служба... опширније11.12.2008
Београд – Монах Доситеј Хиландарац одржао је два предавања (9. и 10. децембра) у Војној гимназији у Београду на тему „Хришћанска традиција и војска”. Овим је најављен почетак серије предавања на Војној академији која су предвиђена недавно потписаним Споразумом о сарадњи између Војне академије и Одбора за верску наставу Архиепископије београдско-карловачке. Сусрет хиландарског монаха са професорима, старешинама и ђацима школе, коју је и сам завршио, био је изузетно свечан и радостан. Монах Доситеј је био питомац војне гимназије и академије и из чина поручника отишао је у монаштво. Након тога дипломирао је на Богословском факултету у Београду. Тренутно похађа постдипломске студије на Богословском факултету у Солуну. Предавача је у име свих који живе и раде у Војној гимназији поздравио мајор Десимир Милићевић. У име председника Катихетског одбора Епископа Атанасија (Раките), ђаке, официре и професоре је поздравио ђакон мр Оливер Суботић. Са програмом активности за 2009. годину присутне је упознао ђакон Јован Бабић, вероучитељ у овој школи. Овај за Гимназију историјски сусрет бившег и садашњих ђака је увертира у свечано отварање серије предавања које ће се догодити на Војној академији у четвртак 11. децембра 2008.... опширније03.11.2008
Београд – Поводом обележавања Дана Музеја примењене уметности, 6. новембра, отвара се репрезентативна изложба Ризнице манастира Хиландара, аутора Душана Миловановића, музејског саветника. Изложба и двотомни (двојезични, колор) каталог настали су као резултат три деценије дугог истраживачког рада екипе Музеја примењене уметности, предвођене Душаном Миловановићем, у манастиру Хиландару и на Светој Гори. Изложба ће бити отворена од 6. новембра 2008. до 15. јануара 2009. на три нивоа Музеја примењених уметности у Београду. После дугогодишњих истраживања и систематског пописивања најразнороднијег материјала из области примењене уметности, на који су чланови екипе наилазили, уследила је музеолошка обрада овог материјала који ће систематизован сукцесивно излазити у више свезака у наредним годинама. Овогодишњи објављени I том, може се разматрати као врста уводне свеске у којој је, ради бољег увида у свеукупни материјал у Хиландару, представљен пресек разнородних предмета на које су истраживачи наилазили, било да је реч о драгоценим примерцима или једноставним предметима за свакодневну употребу. Изложба Ризнице манастира Хиландара се састоји из више сегмената: документарне изложбе о хиландарским ризницама уз пратећи материјал из музејских колекција који се стилски, временски или по другим основама везује за хиландарске ризнице; сегменти који су посвећени различитим видовима фактографије везане за манастир; посебни део посвећен обнови Хиландара; оригинални материјал пореклом са Свете Горе и из Хиландара. На изложби ће бити представљени сакрални предмети, пореклом из Хиландара или са Свете Горе који су се стицајем различитих, историјских околности затекли у институцијама културе Србије. Међу њима ће бити представљено десетак рукописних књига (јеванђеља, минеји, зборници) пореклом из Хиландара, које се данас чувају у Српској академији наука и уметности, Народној библиотеци Србије, Историјском музеју Србије. Биће приказани и драгоцени предмети из колекција... опширније